Thanks to Bogdan Bordea (Braşov)
OCR-ed by Roelof Koning 2007
Note: 	The original copy shows a few handwritten modifications. 
	It's not clear whether these regard misprintings or changes in the design.  

===================================================================
CUPRINS

	  1. 	Funcţionarea microcalculatorului COBRA
			  1.1  Schema bloc
		  1.2  Unitatea centrală de prelucrare
		  1.3  Memoria
		  1.4  Controlorul video
	  2. 	Interfeţele microcalculatorului
	  3. 	Tastatura
	  4. 	Sursa de alimentare
	  5. 	Lista de componente -- interfaţa disc flexibil
	  6. 	Lista de componente -- microcalculator COBRA
	  7. 	Lista de componente -- tastatura
	  8. 	Lista de componente -- sursa
	  8a.	Conectorii - Lista de semnale
	  9. 	Anexa 1 -- scheme electrice microcalculator COBRA
	10 	Anexa 2 -- scheme electrice interfaţa disc flexibil
	11 	Anexa 3 -- plasarea componentelor pe cablajele imprimate
	12 	Anexa 4 --  interfaţa RGB pentru monitorul color 002

===================================================================

COORDINATORII SERIEI:		Dr. ing Dan Roman
					Dr Emil Munteanu

COPERTA SERIEI:			designer Liviu Derveşteanu

Microcalculatorul COBRA a fost realizat de către un colectiv format din:
	ing. Prodan Vasile, 			ing. Finichiu Sorin,  
	ing. Wagner Bernd Hansgeorg,  		mat. Arefta Marcel,  
	mat. Pop Mircea,  			ing. Ungur Mircea,  
	arh. Antal Alexandru.

Prezentul material a fost redactat de:  	ing. Prodan Vasile,
					ing. Ungur Mircea.
Coordonare:  				dr. ing. Toacse Gheorghe

1.	FUNCŢIONAREA MICROCALCULATORULUI COBRA

1.1  SCHEMA BLOC
Microcalculatorul Cobra este construit în jurul microprocesorului pe 8 biţi Z80-A, pe trei plăci. Schema bloc a microcalculatorului este prezentată în figura 1.

Fig.1 - Schema bloc a microcalculatorului Cobra.

Pe placa de bază se află:
---	unitatea centrala de prelucrare cu μP Z80-A si circuitele de amplificare, formare şi separare a magistralelor de adrese şi control.
---	bloc memore alcatuit din circuit de configurare şi selecţie; DRAM 48 Kocteţi, EPROM 2-16 Ko.
---	controlor video alcătuit din memorie video DRAM 16 Ko, arbitru memorie pentru rezolvarea priorităţilor accesului la memoria video, sincrogenerator şi circuite de formare a semnalului video complex şi de culoare, formator semnale comanda DRAM 16 Ko video, generator ceas sistem.
---	bloc interfeţe construit cu un circuit de interfaţă paralelă programabilă i8255.
---	interfaţă RS-232 pentru cuplarea unei imprimante sau legarea la un alt calculator.
---	interfaţă memorie externă pe casetă magnitică.
---	interfaţă audio.
---	interfaţă tastatură (matrice 6x8 taste).
---	port intrare de 8 biţi cu utilizare generală sau ca interfaţă joystick compatibil Kempston.

Pe placă separată este construită tastatura conventională cu o matrice extinsă de 6x8 taste şi cu taste compuse compatibile ZX SPECTRUM +.
Pe a treia placă este construită interfaţă de disc flexibil cu circuitul
specializat i8272 ajutat de circuitul contor-temporizator Z80-CTC.

1.2  UNITATEA CENTRALA DE PRELUCRARE

Unitatea centrală de prelucrare este constituită din microprocesorul pe 8 biţi Z8OA
Z80A este un circuit MOS-LSI în capsula 40 pini, cu 3 magistrale:
-- magistrala de date (DATA BUS);
-- magistrala de adrese (ADDRESS BUS);
-- magistrala de comenzi (CONTROL BUS).

Magistrala de date D0 - D7 este o magistrală bidirecţională 3 stări, utilizată pentru schimb de informaţie cu memoria şi circuitele de interfaţă I/O.
Z80A intră în categoria microprocesoarelor pe 8 biţi,  avind posibilitatea de a prelucra 8 biţi de informaţie simultan pe magistrala sa de date.
Magistrala de adrese de 16 biţi, este utilizată pentru selecţia memoriei sau a dispozitivelor de I/O pe durata schimburilor de informaţie.
Avind 16 biţi pentru magistrala de adrese Z8OA poate adresa 64 Ko de memorie şi un spaţiu adiţional de 64 Ko dedicat dispozitivelor de intrare-ieşire
Magistrala de comenzi oferă semnalele necesare pentru a asigura transferul datelor de la sau către microprocesor.
Microprocesorul poate executa mai multe funcţii:
-- citeşte date din memorie;
-- scrie date în memorie;
-- citeşte date de la echipament I/O;
-- scrie date de la echipament I/O;
-- executa operaţii aritmetice asupra datelor.
Z80A execută un repertoriu de 158 tipuri de instrucţiuni. În microcalculatorul Cobra, ceasul microprocesorului este de 3,5 MHz.

Descrierea pinilor:
A0-A15	- magistrala de adrese;
	- ieşiri 3 stări, active pe 1 logic;
	- poate adresa pînă la 64 Ko memorie şi echipamente I/O;
	- în cazul I/O, 8 biţi mai puţin semnificativi de adresă sint
 	  folosiţi pentru selecţia a pînă la 256 dispozitive de intrare sau
	  256 dispozitive de ieşire;
	- în timpul ciclului de împrospătare pentru memoria dinamică
	  (refresh), pe magistrala de adrese opare conţinutul registrelor 
	  I şi R, ultimii (cei mai puţini semnificativi) 7 biţi ai
	  registrului cu autoincrement R fiind utilizaţi că adresă de	  reîmprospătare.

DO-D7	- magistrala de date;
	- bidirecţională, intrări/ieşiri 3 stări, activa 1 logic.

Ml	- primul ciclu maşina;
	- ieşire activă pe 0 logic;
	- indică extragerea codului instrucţiunii;
	- Ml şi IQREO active, indică un ciclu de achitare a întreruperii.

MREQ	- cerere de acces la memorie;
	- ieşire 3 stări activă pe 0 logic;
	- indică adresa validă pentru un ciclu de citire sau scriere din memorie.

IOREQ	- cerere de acces la porturile de intrare/ieşire (I/O);
	- ieşire 3 stări, activă pe 0 logic;
	- indică  adresa validă pentru operaţii I/O;
	- impreuna cu M1 semnalează momentul cînd vectorul de răspuns la
 	  întrerupere poate fi plasat pe magistrala de date.

RD	- citire;
	- ieşire 3 stări, activă pe 0 logic;
	- indica o operatie de citire din memorie sau de la echipament I/O.

WR	- scriere;
	- ieşire 3 stări, activă pe 0 logic;
	- indică date valide pe magistrala de date, care pot fi înscrise în
	  memorie sau echipament I/O.

RFSH	- împrospătare;
	- ieşire activă 0 logic;
	- indică adresa validă pentru împrospăterea memoriilor dinamice.

HALT	- oprire CPU;
	- ieşire activă pe 0 logic;
	- CPU intră după execuţia unei instrucţiuni HALT, în starea HALT

	  semnalizată prin activarea ieşirii 18 şi asteaptă o întrerupere,
	  executind în acest timp instrucţiuni NOP pentru a asigura functia
	  de reîmprospătare a memoriilor dinamice.

WAIT	- asteptare;
	- intrare, activa pe 0 logic;
	- indica microprocesorului că memoria sau echipamentul I/O nu sînt
	  gata pentru transferul datelor;
	- atit timp cit WAIT este activ CPU introduce stări de aşteptare
	  fără a se asigura reîmprospătarea memoriilor dinamice.

INT	- întrerupere;
	- intrare, activa pe 0 logic;
	- cererea de întrerupere generata de la un dispozitiv I/O este
	  recunoscuta la sfirşitul instrucţiunii curente dacă întreruperile
	  cu fost activate prin program şi semnalul BUSRQ nu este activ.

NMI	- întrerupere nemascabilă;
	- intrare activă 0 logic;
	- întreruperea nemascabilă are  prioritate superioară lui INT şi
	  este totdeauna reconoscută la sfirşitul instrucţiunii curente;
	- adresa de intrare în subrutina de tratare a NMI este 0066H.

RESET 	- intrare, activă pe 0 logic;
	- initealizează CPU;
	- numărătorul de program se forţează pe zero;
	- se invalidează întreruperile;
	- registrele I şi R se fac 0
	- se stabileşte modul 0 de tratare a întrerupilor;
	- în tîmpul RESET-ului magistralele de adrese şi date trec în
	  starea de mare impedanţă, iar semnalele de control sint inactive;
	  nu se generează semnale de reîmprospătare.

BUSRQ	- cerere de magistrală;
	- intrare activă pe 0 logic;
	- cererea de magistrală are prioritate mai mare decît NMI şi este
	  recunoscută la terminarea ciclului maşină curent;
	- semnalul indică o cerere de magistrală şi că urmare toate
	  magistralele CPU trec în stare  de impedanţă ridicată astfel
	  încît să  poată fi utilizate de un alt dispozitiv.

BUSACK	- recunoaştere cerere de magistrală;
	- ieşire, activă 0 logic;
	- este utilizată pentru a indica dispozitivului care cere
	  magistrala  că CPU a pus magistrala de date, adrese, comenzi în
	  stare de impedanţă ridicată şi dispozitivul extern le poate
	  utiliza;
	- cît timp este activ, nu se generează semnale de reîmprospătare a
	  memoriilor dinamice.

1.3  MEMORIA

Microprocesorul Z-80 poate accesa direct orice locaţie dintr-o memorie cu o capacitate de 64 Kocteţi.
Pentru a obţine o flexibilitate maximă a aplicaţiilor microcalculatorul COBRA este dotat cu maximul de memorie RAM accesibilă de către procesor şi anume 64 Ko. La punerea sub tensiune, memoria RAM are un conţinut aleator; se impune deci existenţa unei memorii care să nu-şi piardă conţinutul la întreruperea alimentării (EPROM). Calculatorul COBRA poate fi dotat cu o astfel de memorie cu 0 capacitate între 2 şi 16 Ko, versiunea standard avînd 2 Ko.
În această memorie sînt înscrise programe specifice pornirii calculatorului cum ar fi teste hardware, o miră pentru reglajul monitorului alb-negru sau color, selectarea configuraţiei dorite a calculatorului cu indicarea sursei sistemului de operare ce urmează a fi încărcat:
	--	interpretor BASIC - compatibil Sinclair ZX-Spectrum cu program monitor pentru lucru în cod maşina şi rutine de imprimare adaptate imprimantelor cu interfaţă serială RS-232;
	--	interpretor BASIC Sinclair ZX-Spectrum fără nici o modificare pentru aplicaţiile care verifică originalitatea ROM-ului existent;
	--	sistem de operare specializat pentru lucru în cod maşina cu editor, asamblor, dezasamblor, program copier. (D.e. OPUS);
	--	orice alt interpretor conceput de către utilizator. (D.e. FORTH);
	--	sistem de operare pe disc flexibil compatibil CP/M.

Sistemele de operare de tip Spectrum pot fi incărcate din circuite de tip EPROM cu o capacitate de 16 Ko, de pe casetă magnetică sau de pe disk.
Sistemui de operare CP/M poate fi incărcat numai de pe disc, funcţionarea lui implicînd existenţa discului flexibil.
Pe de o parte, compatibilitatea cu calculatorul Sinclair-Spectrum impune că memoria RAM cuprinsă între adresele 4000H şi 5AFFH să contină informaţia necesară controlorulul video pentru a forma pe ecranul monitorului o imagine cu o rezolutie de 256x192 puncte, iar pe de ălta parte utilizarea sistemului de operare CP/M devine imposibilă dacă în mijlocul zonei de memorie de programe tranzitorii (TPA) apare zona de memorie video. Pentru a rezolva această problemă pusă de dualitatea calculatorului a fost elaborat un circuit de configurare şi selecţie a memoriilor care satisface condiţiile impuse de cele trei configuraţii. Acest circuit este format din doi bistabili de tip D, (u.36), un decodificator (u.56) şi porţi, fiind prezentat în schema bloc din fig. 2.

Fig. 2 - Schema bloc a circuitului de configurare şi selecţie.

Principalul avantaj oferit de acest circuit este că permite comutarea memoriei prin program cu salt oriunde în spaţiul de 64 Ko al configuraţiei noi, chiar dacă zona de memorie care conţine rutina de schimbare a configuraţiei dispare prin comutare. Funcţionarea lui exploatează faptul că registrul R se incrementează pe şapte biţi după fiecare ciclu de extragere a codului instrucţiunii şi apare în întregime (8 biţi) pe biţii A0-A7 ai magistralei de adrese, momentul apariţiei fiind marcat de semnalul RFSH. O modificare a bitului 7 al registrului R prin instrucţiunea LD R,A, apare pe magistrala de adrese (BA7) după ce a fost deja extras codul instrucţiunii următoare. Această instrucţiune poate fi o instrucţiune de salt pe un singur octet cum ar fi RST n sau JP (HL) cu care se poate asigura, saltul numărătorului de program la orice adresă din spaţiul de memorie de 64 Ko. Secvenţa de comutare LD R,A : JP (HL) este exemplificată în figura 3.
Cei do bistabili (u36) sînt fortătî la pornire în starea logică 1 prin circuitul C15, P02, R09, P03.

Fig. 3 - Secvenţa de comutare a memoriei.

Dioda P02 asigură ieşirea procesorulul din reset cu cîteva milisecunde mai devreme decît dezactivarea semnalului NPOR. În acest timp microprocesorul execută primele instrucţiuni, în care bitul 7 al registrului R este poziţionat în 1, ceea ce asigură menţinerea în 1 a bistabilului u.36/5 după dispariţia NPOR. Această este configuraţia temporară de pornire în care harta memoriei asigură accesul microprocesorului la EPROM-ul de pornire u.89, la EPROM-ul BASIC de 16 Ko, la memoria video şi la DRAM - 16 Ko(0). În configuraţia de pornire nu este permis a se acţiona butonul de RESET deoarece conţinutul registrului R se şterge, ceea ce duce la reconfigurarea necontrolată a memoriei. 
Configuraţia dorită se alege prin apăsarea uneia din tastele:
- B - 	interpretor Basic din EPROM;
- C - 	interpretor Basic sau alt sistem de operare existent pe caseta
		magnetică;
- W - 	verificarea contactelor în soclurile memoriilor EPROM. Se
	 	verifică prin comparare octet cu octet conţinutul memoriilor
		EPROM cu înregistrarea existentă pe casetă. În caz de eroare
		memoria defectă este indicată, prin clipirea culorii din mira
		de reglaj, corespunzătoare numărului memoriei 0-7;
- D - 	încărcarea sistemului de operare existent pe disc flexibil.

Fig 4 - Harta memoriei în cele trei configuraţii.

După indicarea de la tastatură a surse sistemului de operare ce urmează a fi incărcat, se pregăteşte corespunzător zona de memorie RAM dintre adresele 8000H şi 0FFFFH, se poziţionează în 0 sau 1 bitul 6 al portului de ieşire (0FEH) după cum a fost aleasă configuraţia BASIC sau CP/M şi se readuce în 0 bitul 7 al registrului R. Configuraţia memoriei se va schimba după ce procesorul a extras codul instrucţiunii de salt JP (HL) din vechea configuraţie.
Harta memoriei în cele 3 configuraţii este prezentată în figura 4.

Multiplexoarele u.41, u.58 asigură schimbarea adreselar de linii şi coloane pentru memoria DRAM 48 Ko (u.62-u.69, u.43-u.50, u.24-u.31). Pentru a creşte viteza de operare sub sistemul de operare CP/M 1/2 din DRAM (1) video este înlocuită cu 1/2 din DRAM (0), altfel execuţia apelurilor BDOS ar fi întirziată cu stări de aşteptare introduse de arbitrul de memorie. Acest lucru este realizat de porţile u.52/12, u.52/8, u.35/3.
Sub configuraţia BASIC, u.54/11 sintetizează semnalul Read only pentru DRAM (0), poarta u.17/11 permite accesul întreruperilor de 20mS specifice calculatorului SPECTRUM, iar intrarea asincronă u.36/1 forţează starea bistabililor de configurare a memoriei indiferent de schimbarea bitului 7 al registrului R.

1.4  CONTROLORUL VIDEO

Imaginea video este reprezentată în memorie astfel:
  --  o zonă de 6 Kocteţi, numită zonă de informaţie video de serializare care specifică pentru fiecare punct din ecran tipul său astfel:
  --  dacă bitul corespunzător este 0 atunci punctul va avea culoarea hîrtiei, iar dacă bitul este 1 atunci el va avea culoarea cernelii corespunzătoare acelui caracter. Adresa acestei zone de 6 Ko este 4000H pentru configuraţia BASIC şi 0C000H pentru celelalte două configuraţii;
  --  o zonă de 768 octeţi numită zona atributelor de culoare care specifică culoarea cernelii, respectiv a hîrtiei pentru fiecare caracter, 

Fig. 5 - Schema bloc a controlorului video.

dacă respectivul caracter trebuie să se vadă cu strălucire mărită şi dacă acel caracter clipeşte sau nu. Adresa acestei zone este 5800H pentru configuraţia BASIC şi 0D800H pentru celelalte două configuraţii.
Schema bloc a controlorului video este prezentată în fig. 5.

Pornind de la ceasul de 14 MHz obţinut de la un oscilator cu porţi pilotat cu cuarţ u.57, printr-o divizore la doi se obţine frecvenţa de punct folosită pentru serializare SCLK - 7MHz, u61. Acest semnal este divizat prin 8 de către numărătorul Johnson realizat cu circuitul u.6o - 7495 pentru a se obţine frecvenţa de caracter. Poarta u.40/6 impreună cu u.57/8 asigură autoamorsarea numărătorului. Principalul avantaj al acestui divizor prin 8 pe 4 biţi este faptul că tranziţiile ieşirilor apar pe rind, la un moment dot schimbîndu-şi starea doar o ieşire. Printr-o decodificare simplă cu porţi se obţin semnalele de control ale DRAM-16Ko(1) semnalele de comandă ale registrelor de serializare, atribute de culoare precum şi strobul registrului de separare şi memorare date.
În fig. 6 sint reprezentate diagramele de timp ale acestor semnale precum şi dublul acces la memoria video.

Pe de a porte controlorul video accesează memoria video la perioade
fixe de timp pentru a citi informaţia video de serializare şi atributele de culoare, iar pe de altă parte, unitatea centrală accesează memoria video pentru a schimba imaginea, atributele de culoare, variabilele de sistem, sau pentru a stoca programe sau date.
Pentru a putea calcula uşor adresa oricărul punct de pe ecran precum şi adresa atributului de culoare asociat, facem următoarea impărţire a imaginii do 256x192 puncte sau 32x24 caractere:

- orizontal	- 8	puncte alăturate codificate cu 8 bit B7-BO formează 	  un caracter;
	- imaginea conţine 32 caractere codificate cu 5 biţi C4,
	  C3, C2, Cl, C0;
- vertical	- 8 linii TV succesive codificate cu 3 biţi L2, L1, L0
	  formează un caracter;
	- 8 rînduri de caractere codificate cu 3 biţi R2, R1, R0
	  formează o treime a imaginii;
	- imaginea conţine 3 treimi codificate cu doi biţi T1,
	  T0, combinaţia 11 neexistînd.
Adresa octetului din care face parte bitul B a caracterului C, linia L, rîndul R şi treimea T se poate afla după formula (1), iar a atributului de culoare asociat cu formula (2) în care:

Fig. 6 - Diagramele de timp ale semnalelor de comandă.

X = 0 - configuraţie BASIC
X = 1 - configuraţie pornire sau CP/M

A15 A14 | A13 A12 All Al0 A9 A8  A7 	| A6 A5 A4 A3 A2 A 10A
 x   1  | 0  T1  T0   L2  L1 L0  R2 	| R1 R0 C4 C3 C2 Cl C0(1)
        | +--------+  +------+  +---	|-----+ +-------------+
        |     T          L	|  R	       C
 x   1  | 0   1   1    0 T1 T0   R2	| R1 R0	 C4 C3 C2 C1 C0(2)
                         +---+  +----------+ +------------+ 
                           T	 R		C

Din aceste formule se poate observa identitatea biţilor de adresă A0-A6 corespunzători adresei de linie al memoriei dinamice, ceea ce permite că accesul la memorie al controlorului video pentru cele două citiri să se facă în mod pagina RAS, CAS, CAS.
Multiplexarea adreselor video se realizează în două trepte: circuitele u.03, u.20, u.22, u.39 asigură multiplexarea RAS-CAS procesor şi RAS-CAS controlor video, iar circuitul u51 împreună cu poarta u19/8 asigură schimbarea adreselor pentru cele două accese în mod pagină CAS CAS ale controlorului video.
Accesul unitătii centrale la DRAM-1 videa este mai puţin prioritar decît al controlorului video şi este controlat de către arbitrul de memorie realizat cu circuitele u.02/5 şi u.02/9. Cererea de acces este semnalizată prin activarea semnalului NCS1 care activează semnalul NWAIT prin intrarea asincronă u.02/1. Momentele posibile de apariţie a cererii de acces sint marcate pe diagrama CLK a ceasului microprocesorului din fig. 6 avînd indicate alături numărul de stări de aşteptare introduse de către arbitrul de memorie în fiecare caz. Activarea semnalului de acces la memoria video VMA, duce la activarea semnalelor RAS, CAS, WE; în caz de citire octetul dorit este eşantionat şi memorat în registrul de separare şi memorare u.76 i8212 - momentul(1) în fig. 6. Pe frontul crescător a semnalului QC este dezactivat semnalul NWAIT, procesorul menţinind în continuare datele citite din memorie pe magistrala de date prin intermediul semnalelor de selecţie DS ale circuitului i8212.
Accesul controlorului video la DRAM-1 video se face la fiecare 1,1 μS asigurindu-se în acest fel şi reîmprospătarea memoriei.

Fig. 7 - Diagramele de timp ale semnalelor de linii.

În momentul (2) din fig. 6, se incărcă în registrul de serializare u.78, u.82, u.83, octetul de informaţie, rolul circuitulul u.83 fiind de a întîrzia cu două perioade SCLK apariţia informaţiei de serializare la intrarea de selecţie a multiplexorului u.80.
În momentul (3) se încarcă octetul de atribute în registru de atribute de culoare u.77 şi u.81.
În momentul (4) apare la ieşirea QB (u.83/12) informaţia video serializată. Decalajul de timp dintre momentele (3) şi (4) poate fi compensat cu ajutorul porţii u.88/3 şi C36.
Culoarea cernelii sau hîrtiei selectata de u.80 este multiplexată încă o dată cu culoarea de margine a ecranului de către u.85.
Poarta u.87/8 realizează stingerea spotului pe cursa inversă a monitorului. Ieşirile circuitului u.85 sint ponderate pentru obţinerea semnalului de luminanţa şi separate prin u.86 pentru obţinerea semnalelor necesare monitorului color RGBI + sincro. T1 + u.88/11 formează semnalul videocomplex monocrom.
Oscilatorul u.88/6, u.88/8 este comandat de semnalul FD7 realizînd impreună cu poarta u.88/3 funcţia de clipire. Rezistenţa R43 asigură sincronizarea oscilatorului de clipire cu semnalul de sincronizare pe verticală. Valoarea ei trebuie aleasă astfel încît comutarea oscilatorului să se facă pe oricare linie TV în afară de cele 192 linii vizibile.
Porţile cu diode pentru sinteza semnalului BD6N împreună cu R73 realizează funcţia de strălucire mărită, cu suprimarea acestei funcţii pentra culoarea negru.
Circuitele u.12 şi u.13 şi porţile u.16, u.14 formează un divizor cu 56. Ieşirile acestui divizor sînt folosite că adresă de caracter pentru controlorul video şi stau la baza formării semnalelor de sincronizare şi stingere pe linii. Diagramele de timp asociate sint prezentate în fig. 7.

Circuitele u.32, u.33, u.15/9 şi porţile u.37, u.34 formează un divizor cu 312, ieşirile lor fiind folosite că adresă de linie, rînd de caractere şi de treime pe de o parte, iar pe de altă parte stau la baza formării semnalelor NBRD şi NVS sincronizare cadre. Diagramele de timp asociate sint prezentate în fig. 8.

Fig. 8 - Diagramele de timp ale semnalelor de cadre.

2.  INTERFEŢELE MICROCALCULATORULUI

Porţile u.54/6, u.54/8 sintetizează semnalele de citire respectiv scriere din/în porturile de intrare/ieşire. Aceste semnale sînt necesare pentru circuitele de interfaţă din familia microprocesoarelor INTEL. Pe 
place de bază este utilizat un circuit de interfaţă paralelă programabilă i8255 core conţine trei porturi de intrare/ieşire şi unul de control astfel:
portul A - port intrare adresa 254 (0FEH); 
portul B - port intrare adresa 31 (01FH);
portul C - port ieşire adresa 254 (0FEH);
portul de control adreso 223 (0DFH), valoare octet 146 (092H).
Biţii 0-5 ai portului A sînt utilizaţi pentru citirea coloanelor matricii de tastatură. Bitul A6 este folosit pentru citirea datelor din memoria externă pe caseta magnetică. Semnalul din casetofon este limitat de circuitul R98, PlO, P9 şi este format de către comparatorul u92. Bitul A7 este folosit că intrare serială protejată de către R94 şi P05. Poate fi utilizat că intrare serială RS-232C folosind o rutină de receptie a datelor seriale. Biţii de intrare ai portului B pot avea o utilizare generală de port paralel de 8 biţi la adresa 223 (0DFH) cu semnalele de protocol PA5 intrare şi PC5 ieşire. Biţii 0-4 ai portului B pot fi utilizati că interfaţă joystick compatibil Kempston. Rezistenţele R99:106 asigură citirea valorii 0 în repaus, rezisţenta R107 asigură nivelul logic 1 prin unul din contactele joystickului.

- Biţii 0-2 ai portului C sînt folosiţi pentru memorarea culorii de margine a ecranului (BORDER). 
- Bitul 3 este fotosit că ieşire pentru casetofon. Rezistenţele R97, R98 şi diodele P06, P07 asigură un nivel optim pentru majoritatea casetofoanelor. 
- Bitul 4 este folosit că ieşire audio. Circuitul i8255 poate comanda direct prin C45 o capsulă telefonică montată în cutie. 
- Bitul 5 - bit de ieşire cu utilizare generală. Poate fi utilizat a semnal de protocol pentru portul B. 
- Bitul 6 - bit de ieşire. Indică configuraţia selectată la pornire. Într-o anumită configuraţie poate fi folosit că bit cu utilizare generală. 
- Bitul 7 - ieşire serială. Este separat şi inversat de u87/11, nivelul fiind adaptat de către T2 pentru a fi compatibil RS232-C. 

Fig. 9 - Schema bloc a interfeţei de disc flexibil.
Este folosit că bit de transmisie date seriale către o imprimantă sau către un alt calculator utilizînd o rutină de emisie.
Interfaţă de disc flexibil este realizată pe o placă separată cu ajutorul circuitulul specializat controlor de disc flexibil i8272.
Pentru a putea utiliza facilităţile oferite de modul 2 de întreruperi al microprocesorului, întreruperile generate de i8272 sînt trecute prin circuitul contor temporizator u0l, Z80 CTC. Acest circuit are patru circuite numărătoare din care canalele 0-2 sînt cascadate. Prin programare canalul 0 CTC dă cîte a întrerupere pentru fiecare octet ce urmează a fi transferat între i8272 şi microprocesor; canalele 1 şi 2 cascadate dau o  întrerupere la sfîrşit de sector generînd şi semnalul de terminare a numărării (TC) pentru i8272. În această configuraţie hardware, circuitul i8272 poate fi programat să lucreze în regim fără transfer direct a memorie, simplificînd mult interfaţă.
Schema bloc a interfeţei de disc flexibil este prezentată în fig. 9.
Ceasul obţinut cu ajutorul oscilatorulul pilot cu cuarţ de 16 MHz este divizat prin doi sau prin patru în functie de poziţia switch-urilor SD 0-3 şi este folosit că ceas pentru i8272. Se remarcă această configuraţie originală în care i8272 prin semnalele de selecţie US0, US1 îşi selectează singur ceasul de 8 sau 4 MHz pentru lucrul cu disc de 8 inch sau de 5 1/4 inch (u04/7). Această configuraţie permite utilizarea simultană a două unităţi de disc, indiferent de dimensiunea lor, fără a fi nevoie a interveni software pentru comutarea ceasulul controlorulul de disc.
Circuitul u.04/9 şi u03/4 asigură multiplexarea semnalelor READY oferite de unităţile de disc.
Circuitul u.05 dublu decodificator generează semnalele de selecţie ale unităţilor de disc, precum şi semnalele de incărcare a capetelor de citire/scriere.
Semnalele HL 0-3 (HEAD LOAD) pot fi folosite şi că semnale MOTOR ON pentru unităţile de 5 1/4" care au această intrare.
Pentru reducerea interferenţei intersimbol la scriere este folosit circuitul u.18, u.12 care asigură precompensarea datelor ce urmează a fi scrise.
Porţile u.6, u.03, u.06, u.10 asigură multiplexarea şi adaptarea semnalelor de comandă ale unităţilor de disc.
Portile u.16, u.15, u.14/6, u.14/8  şi numărătorul u.08 asigură generarea ceasului de scriere WCK şi a ceasului CK după cum este selectată densitatea simplă sau dublă (MFM).
Circuitele u.13, u.07, u.14/12, u.09 formează un circuit cu calare pe faza (PLL digital) folosit pentru sinteza semnalulul (RDW) fereastră de date, din tranziţiile datelor sosite din unitatea de disc selectată.
	Dacă intrarea u.07/13 este în 1 logic, circuitul u13 împreună cu u.07 formează un divizor prin 16 obişnuit. Frontul crescător al semnalului USD de la unitatea de disc determină "testarea" numărului la care a ajuns divizorul prin 16. Dacă acesta este 0 se consideră că frecvenţa generată de numărătorul divizor prin 16 este sincronă cu datele sosite de la unitatea de disc şi numărătorul numără în continuare. Dacă numărul este diferit de zero se produce un salt cu plus sau cu minus în secvenţa de numărăre de una sou două unităţi în functie de decalajul apărut, în aşa manieră încît să se apropie numărul din divizor de valoarea corectă de sincronism. Programarea PROM-ulul 74188 se face astfel:

    Adresa  Conţinut Decolaj	Adresa   Conţinut
0O      Ol	  0	10		0l
Ol      Ol	 -1	11		02
02      02	 -1	12		03
03      03	 -1	13		04
04      03	 -2	14		05
05      04	 -2	15		06
06      05	 -2	16		07
07	06	 -2	17		08
08	0B	 +2	18		09
09	0C	 +2	19		0A
OA	0D	 +2	1A		0B
OB	0E	 +2	1B		0C
0C	0F	 +2	1C		0D
OD	0F	 +1	1D		0E
OE	00	 +1	1E		0F
OF	01	 +1	1F		00

Circuitul u.09/6 asigură o divizare prin doi a semnalului de la ieşirea divizorului prin 16 astfel că semnalul RDW (fereastră de date) se obţine printr-o divizare prin 32 a ceasului CK cu corecţia decolajului care apare între RDW şi datele citite de pe discul flexibil

3.  TASTATURA

    Tastatura este compusă din 58 de taste, dintre care 48 sint organizate  într-o matrice de 8x6 iar 10 sînt folosite pentru a realiza unele comenzi care la ZX SPECTRUM se obţin prin apăsarea simultană a tastei Caps-Shift şi a încă o (tăstă).
    Sesizarea unei taste apăsate se face în următorul mod: la interogarea tastaturii, pe liniile tastaturii se conectează cele 8 adrese superioare ale microprocesorulul (A8-Al5) separate prin diodele p11 - p18. Pe durata unui ciclu de citire a tastaturii acestea sînt puse pe rînd în starea 0, celelalte 7 fiind în stare 1 logic. Dacă o tastă este apăsată, prin contactul electric realizat în nodul respectiv a matricei, nivelul 0 logic care apare pe linea corespunzătoare tastei apăsate se propagă prin coloana (k0 - k6) corespunzătoare tastei apăsate la intrarea portului PA din circuitul i8255. Schema electrică a tastaturii este prezentată în figurile 10 şi 11.

Fig. 10 - Schema electrică a tastaturii

Fig. 11 - Schema electrică a tastaturii

    Realizarea unei comenzi cu una dintre cele 10 taste speciale amintite mai sus se poate studia pe exemplul din figura 12; comanda DEL (ştergere) care se obţine la ZX SPECTRUM prin apăsarea simultană a tastei CAPS-SHIFT şi a tastei 0, la COBRA se poate realiza prin apăsarea tastei DEL.

Fig. 12 - Exemplu de funcţionare taste compuse

    Tasta TAB din grupul celor 10 taste speciale se dosebeşte de celelalte prin faptul că validează trei taste simultan: CAPS-SHIFT, SIMBOL-SHIFT, P. La apăsarea tastei TAB sînt acţionate contactele corespunzătoare tastelor CAPS-SHIFT şi SIMBOL-SHIFT, comanda poapagîndu-se prin grupul diferenţial RD, CD. Contactul corespunzător tastei P nu este activat datorită prezenţei grupului integrator R411, Cl. După dezactivarea contactelor corespunzătoare tastelor CAPS-SHIFT, SIMBOL-SHIFT la un interval scurt de timp se închide şi contactul corespunzător tastei P.

4.  SURSA DE ALIMENTARE

Sursa de alimentare a microcalculatorulul COBRA poate debita 3 tensiuni:
		+5 V - pentru un consum de max. 3 A;
		-5 V - pentru un consum de max. 50 mA;
		+12 V - pentru un consum de max. 0,3 A.
Schema electrică a sursei de alimentare este prezentată în fig. 13.
Stabilizatorul de tensiune de +5 V este realizat în comutatie. Elementele principale sînt:
		-- grupul T5, T4, care reprezintă tranzistorul comutator, CI3 de tip ROB 317 (stabilizator de generaţia a doua);
		-- grupul L1, C15, care este elementul de stocare a energiei;
		-- dioda D5, care asigură închiderea circuitulul sarcinii pe durata blocării tranzistorului comutator:
		-- grupul R10, C14, R9.

Fig. 13 - Schema electrică a sursei de alimentare

La pornire, curentul prin sarcină este furnizat de circuitul stabilizator CI3. Pe măsură ce curentul de intrare creşte, căderea de tensiune pe S1 deschide elementul comutator compus din T5, T4 şi curentul prin bobină incepe să crească liniar. Curentul de sarcină fiind constant. Curentul debitat de stabiluatorul liniar CI3 scade, pe măsură ce curentul prin L1 creşte. Procesul descris conduce în final la blocarea tranzistorului T5 şi deci a elementului comutator T5, T4. Î5n acest moment tensiunea pe bobina L1 îşi schimbă sensul, dioda D5 se deschide şi energia înmagazinată în bobina Li, pe durata conducţiei tranzistorului T5, T4 asigură curentul de sarcină. După un timp tensiunea la ieşire tinde să scadă sub valoarea fixată, lucru sesizat de stabilizatorul CI3, care iniţiază un nou proces de conducţie a tranzistoarelor T5, T4. Reţeaua de reacţie pozitivă R10, C14, R9 introduce un histeresis în tensiunea aplicată pe intrarea stabilizatorului liniar, ajutînd la pornirea sau blocarea acestuia.
Tensiunea de +5 V se reglează cu ajutorul semireglabilulul S2.
Randamentul optim se ajustează din semireglabilul S1.
Stabilizatorul tensiunii de -5 V este de tip convertor DC-DC. El se compune dintr-un oscilator realizat cu Cl1 (BE 555), R6, R7 şi C8, dintr-un grup redresor cu dublare de tensiune compus din C10, D3, D4 şi C11, urmat de un stabilizator parametric format din R8, Z5 şi condensatorul de filtraj C12.
Oscilatorul este alimentat pe pinul 11 cu o tensiune de cca 14 V obţinută cu ajutorul stabilizatorului format din R2, Z3, Z4 şi condensatorul de filtraj C7. La ieşirea 6 a Cl1 se obţine un semnal dreptunghiular cu frecvenţa f=20 KHZ şi cu factorul de umplere apropiat de 1/2.
Stabilizatorul tensiuni de +12 V este un stabilizator parametric cu tranzistor serie. El se compune din R1, B, T1, Z1 şi condensatorul de filtraj C6.
Condiţionări şi protecţii.
Pentru a nu distruge memoria RAM este necesar că prima tensiune care se aplică memoriei să fie -5 V. Sursa microcalculatorului COBRA realizează această condiţie cu ajutarul grupului R5, Z2 şi o tranzistoarelor T2, T3. La pornirea sursei ieşirea stabilizatorului de -5 V este la 0 V. Dioda Z2 este blocată şi T2, T3 sînt saturate datorită curentului injectat în bazele lor prin R5. Potenţialul negativ din catodul diodei D2 apare în colectoarele tranzistoarelor T2, T3 şi deci şi în baza lui T1 şi respectiv pinul 2 (referinţă) a CI3. Cele două stabilizatoare: de +12 V şi de +5 V vor fi ţinute astfel la o tensiune pozitivă apropiată de 0 V. Cînd sursa de -5 V se apropie de valoarea prescrisă dioda Z2 se deschide şi trăgînd potenţialul din bazele tranzistoarelor T2, T3 în jos le blochează pe acestea, permiţînd pornirea surselor de +5 V şi +12 V. Sursa de +5 V este prevăzută cu protecţie la depăşirea unui curent de 3 A. Protecţia acţionează în modul următor:
Creşterea curentului de sarcină peste 3 A determină pe R12 a cădere de tensiune egală cu tensiunea necesară deschiderii joncţiunii E - B a tranzistorului T6. Potenţialul pozitiv care apare în colectorul lui T6 divizat prin R14, R15 şi aplicat pe pinii 5, 9 ai CI2 este mai mare decît pragul de sus de basculare al C12, care lucrează că bistabil, CI2 care la iniţializare (pornirea sursei) are ieşirea 6 în stare sus (0 V), basculează în stare jos (-5 V). Dioda Zenner Z6 se deschide fixînd potenţialul faţă de masă a pinului 2 (ADJ) al CI3 la apraximativ -1,2 V. La ieşire tensiunea va fi egală cu suma dintre căderea de tensiune pe S2, R9 şi căderea de tensiune pe R11 (1,2 V - val. de catalog), adică aproximativ 0 V. Rearmarea tensiunii de +5 V se face prin oprirea şi pornirea din nou de la întrerupătorul de reţea. Datorită toleranţelor strînse admise pentru tensiunea de +5 V, (+/- 0,25 V) pentru evitarea creşterilor accidentale de tensiune de +5 V, a fost prevăzută şi a protecţie de tip crowbar, compusă din TH1, Z7, R17 care la depăşirea unei tensiuni de aproximativ 6 V acţionează protecţia de supracurent prin deschiderea lui TH1.
Protecţia pe sursa de +12 V acţionează în felul următor: la apariţia unui scurtcircuit pe +12 V, în baza tranzistorului T1 apare un potenţial pozitiv faţă de masă < 1 V, care prin divizorul R3, R4 se aplică pe pinul 7 (ALO) al CI1, blocînd oscilatorul. Astfel dispare tensiunea de -5 V, Z2 se blochează, se
deschid tranzistoarele T2, T3 şi prin intermediul lui T2 saturat, se menţine starea blocată a oscilatorului realizat cu CI1. Becul B a fost inclus în schema stabilizatorului de +12 V datorită caracteristicii neliniare a rezistenţei sale, realizîndu-se astfel a limitare a curentului de scurtcircuit prin limitarea curentului de bază a tranzistorului T1. Prin intermediul lui T3 saturat şi tensiunea de +5 V va fi apropiată de 0 V, în concluzie un scurtcircuit pe sursa de +12 V duce la blocarea tuturor celor 3 tensiuni. Rearmarea se face prin oprirea şi apoi pornirea din nou de la întrerupătorul de reţea.
Protecţia pe sursa de -5 V acţionează în felul următor:
- un scurtcircuit de -5 V face că Z2 să se blocheze, T2, T3 se saturează şi prin intermediul lui T2, R3, R4, potenţialul pe pinul 7 al CI1 este apropiat de 0 V, blocînd oscilatorul realizat cu CI1. Este evident că această stare este menţinuta pînă la rearmarea sursei. Toate cele trei stabilizatoare sînt blocate pînă la oprirea şi apoi pornirea sursei din întrerupătorul de reţea.

Punerea în funcţiune:
După verificarea conexiunilor se deconectează un pin al diodei Z7 pentru a evita intrarea proţectiei crowbar, se poziţionează S1 pe mijloc, de cursă şi S2 la rezistenţa minima, după care se alimentează montajul de la reţea. Se verifică prezenţa tensiunii de -5 V. Dacă nu există, se verifică oscilatorul cu CI1 În continuare se verifică tensiunea de +12 V după care se reglează tensiunea de +5 V în gol. Se conecteaza sonda osciloscopului între catodul diodei D5 şi masă. Sistemul trebuie să oscileze.
Î5n continuare se conectează pe +5 V o sarcină de circa 1,3 Ohmi la minim 12 W, pe +12 V a sarcină de 39 Ohmi/5 W iar pe -5 V o sarcină de 100 Ohmi/0,5 W
Se verifică din nou toate tensiunile, la bornele sarcinilor ajustînd tensiunea de +5 V din S2. Se oscilografiază tensiunea pa D5 verificînd că frecvenţa să fie aproximativ 33 KHZ (+2KHZ,-4KHZ) iar amplitudinea aproximativ 18 V.
Un reglaj fin de frecvenţă se poate obţine şi prin modificarea rezistenţei R10.
Pentru găsirea randamentului maxim se scoate siguranţa din soclul de pe placă, în locul ei inserîndu-se un ampermetru de curent alternativ (MAVO - 35 pe 5A~). Se porneşte sursa şi se reglează S1 cu grijă pînă la găsirea unui minim. Apoi se verifică din nou tensiunea pe +5 V şi se ajustează.
Se încearcă protecţiile la scurtcircuit pe +12 V şi -5 V, respectiv acţionarea protecţiei pe +5 V la un curent de sarcină > 3 A. Se conectează Z7 şi se ridică tensiunea pe sursa de +5 V din S2 pînă acţionează TH1. După această ultimă verificare se reajustează tensiunea de +5 V. Cu aceasta sursa este pregătită pentru exploatare.
ATENŢIE
Nu introduceţi şi nu scoateţi mufa de alimentare (j9) în timpul funcţionării sursei de alimentare; se pot distruge memoriile cu trei tensiuni (4116).

5.  LISTA DE COMPONENTE - INTERFATA DISC FLEXIBIL
cod 	 tip 	cod	 tip 	   
U01	Z80A-CTC	ROl	150/0.5W
U02	i8272A	R02	150/0.5W
U03	74(LS)14/7404	R03	150/0.5W
U04	74(LS)153	R04	150/0.5W
U05	74156/74155	RO5	1K/0.5W
U06	7438/7403	R06	150/0.5W
U07	74S174	R07	150/0.5W
U08	74(LS)193	R08	150/0.5W
U09	74(LS)74	R09	150/0.5W
Ul0	74(LS)08	R10	470/0.5W
SW	dip-switch	R11	470/0.5W
U12	74(LS)153	R12	470/0.5W
U13	74(S)188	R13	470/0.5W
U14	74(LS)10	R14	680/0.5W
Ul5	74(LS)51	R15	680/0.5W
U16	74(LS)04	R16	4K7/0.5W
U17	74(LS)74	COl	1u0/35V
U18	7495	C02	100n/50V
Xtal	16 MHz	C03	1u0/35V
Jex	201.607 RC	C04	lOOn/SOV
Jfdd	201.243 RC	CO5	220p/30V
PCB	CX-FDC PCB rel2.0 (921442432)	C06	220p/30V

6.  LISTA DE COMPONENTE - MICROCALCULATOR COBRA
cod 	 	 tip 	 buc           
U0l,Ul8,U23,U42,U59,U75,U84,U91	2716	 8	(2732)(4)
U02,Ul5,U36,U61	74(LS)74	 4
U03,U20,U22,U39	74(LS)153	 4
U[04-11],U[24-31],U[43-50],U[62-69]	4116	32	(4516)
U12,U13,U32,U33	74(LS)193	 4
U14,U40,U52	74(LS)10	 3
U16,U17,U37,U54,U87,U55	74(LS)00	 6
U19,U38		74(LS)08	 2
U21		74(LS)51	 1
U34		74(LS)20	 1
U35,U88		74(LS)86	 2	
U41,U58		74157	 2
U51,U80,U85	74(LS)157	 3
U53,U57		74(LS)04	 2
U56,U70		74(LS)42	 2
U60,U77,U78,U[81-83]	74(LS)95	 6
U[71-74],U86	74(LS)07	 5
U76		i8212	 1
U79		18255	 1
U89		2716	 1	(2732/64)
U90		Z80A-CPU	 1
U92		741	 1
Xtal		14 MHz	 1
T1		2N2222	 1
T2		BC 251	 1
P[01-04],P06,P07,P[09-18] 	1N4148	16
P05,P08	DZ 	4V7	 2
LS		capsula telef. 1
J1		300.066	 1
J2		300.064	 1	300.060
J3,J4,J9	303.608A	 3
J5		201.577	 1
J6		300.062	 1
J7		201.561	 1
J8		201.161 RC+	 1	201.146RC 
Jex		201.619 RC	 1
K1		EA-5993	 1
Sb		SWITCH	 1
Ss		DlP-SWITCH	 1
R[01-05],R07,R08,R18,R19,R21,R24,R25,	
R[28-30],R32,R33,R36,R37,R[39-41]	33	22
R06,R20	1K	 2
R22,R23,R26,R27,R31,R34,R42,R73,R94,R96	1K	10
R[99-106]	8K2	 8
R09,R84,R87,R107	2K2	 4
R[10-17],R69,R85,R[108-113]	4K7	16
R35,R38	680	 2
R43	1-4K7*	 1
R44	330-390	 1
R[45-47],R[49-66]	620	21
R48,R92	150 /0.5W	 2
R70	330 /0,5W	 1
R67,R68,R89,R90,R95,R97,R98	10K	 7
R71,R91,R75,R76,R77	100 /0.5W	 5
R72,R[78-83]	470	 7
R73	1K	 1
R74,Rn	240	 1
R86	220 /0.5W	 1 
R93	75 /0.5W	 1

Rw	4K7	 1
C[01-05],C[07-13],C[16-23],C[25-29],	
C[3l-32],C[37-39],C41,C[46-48]	100nF/30V	34
C14,CcS,CaT,Chb	l50pF	 4
C15,C45	10uF/1OV	 2
C24	220pF	 1
C30	15pF	 1
C[33-35],C40	1-10uF /35V	 4
C36	270pF	 1
C42	100-220uF /6V	 1
C43	100-330uF /6V	 1
C44	150-330uF /10V	 1
Cxr, Ccc	390pF	 2	
PCB	921442431	 1

7.  LISTA DE COMPONENTE - TASTATURA
cod 	 	 tip		buc
T201, T210, T411, T[502-503], T[506-511]		BC171		11
D[100-101],D[103-104],D209,D[301-302],D501,D512	1N4148		9
Cd, Ci		10uF /35V		2
R201, R411, Ri		4K7 /125mW		3
Rd		10K /125mW		1
Rpu		1K5 /125mW		1
Jkb		201.606		1
		369.108.151		116
		369.108.152		58
		369.108 154		58
		369.108.155		58
		369.108.169		2
		369.108.170		1
K100,K101,K103,K104,K200,K209,K211,K[300-302],K313	369.108.153y		11
K102		369.100159x		1
K201,K210		369.108.158x		2
K[202-208],K[303-311]		369,108.153x		16
K312		369.108.163x		1
K400,K412		369.108.156y		2
K401		369.108.162y		1
K[402-411]		369,108.156x		10
K500,K513		369.108.157y		2
K501,K512		369.108.164y		2
K[502-511]		369.108.157x		10

8.  LISTA DE COMPONENTE - SURSA
cod	 tip          
CL1	BE 555
CL2	BE 555
CL3	ROB 317 (TO 39)
T1	BD 237
T2,T3	BC 171
T4	BUR 608
T5	BD 138
T6	BD 251
PR1	3PM05
Dl	1N4001
D2	6DRR1P
D3, D4	1N4148
D5	6DRR1P
D6	LED ROL 02
Z1	PL 13Z
Z2	PL 4V7Z
Z3, Z4	PL 6V8Z
Z5	PL 5V1Z
Z6	DZ 3V3
Z7	PL 5V6Z
C1, C2, C3, C4	3n3 (CLX 12.15)
C5	4700 uF / 40V c.c (EG 76.91)
C6	1000 uF / l6V c.c (EG 61.44)
C7	10 uF / 25V c.c  (EG 52.53)
C8	1nF (CLY 12.06)
C9	10nF (CLX 12.15)
C10,C11,C12	10uF / 25V c.c (EG 52.44)
C13	100 nF  (CLY 32.15)
C14	220 pF (CLZ 12.06)
C15	100 uF / 35V c.c (CTS-M)
C16	100 uF / 16V c.c (EG 61.21)
C17	10 uF / 16V c.c (EG 52.43)
R1	1.2 / 3W (RBC-1002)
R2	2x47 / 3W (RBC-1002)
R3	8K2  (RCG 10.50)
R4	1K    (RCG 10.50)
R5, R6	4K7  (RCG 10.50)
R7	27K (RCG 10.50)
R8	18K (RCG 10.50)
R9	100  (RCG 10.50)
R10	27K (RCG 10.50)
R11	120  (RCG 10.50)
R12	0.15 (RBC-1002)
R13	1K   (RCG 10.50)
R14, R15	2K2 (RCG 10.50)
R16	220  (RCG 10.50)
R17	270  (RCG 10.50)
S1	250  (P32824)
S2	2K5  (P32824)

Alte materiale
TR   220V:19VS =8cmp.    N1=1067sp. CuEm0.2  N2=96sp. CuSm0.95       
L1   600 uH (CuEm1.2 pe oala de ferita 34x28) Ex: AL=570nH /sp:n=33sp.
L2   25 uH (CuEm1.2 pe oala de ferita 23x17)  Ex: AL=280nH /sp:n=10sp.
Mufa  DIN 5 pini  (303608)
B - bec tip auto 24V/2W
Soclu siguranta pentru implantare in cablaj 

8a. CONECTORII - LISTA DE SEMNALE

J1 -- conector video                                  
	1   ---	VVM	alimentare modulator
	2   ---	GND	masa
	3   ---	VR	culoare  rosu
	4   ---	VG	culoare  verde
	5   ---	VB	culoare albastru
	6   ---	VI	stralucire
	7   ---	VC	semnal video complex monocrom
	8   ---	VS	semnal sincronizare pozitiv
	9   ---	VNS	semnal sincronizare  negativ
	
J2 -- conector RS232
	2   --- 	TxD
	3   --- 	RxD
	7   --- 	GND

J3 -- conector auxiliar                         
	1,4  ---	AA	iesire difuzor
	2    ---	GND	masa
	3,5  ---	ATR	semnal audio formatat

J4 -- conectar casetofon                         
	1,4  ---	ATO	iesire  pro casetofon
	2    ---	GND	masa
	3,5  ---	ATI	intrare dinspre casetofon

J5 -- conector port intrare 8biti adresa 0DFh                    
	1a  ---	GND masa	1b   ---	PB0	|
	2a  ---	GND		2b   ---	PB1	|
	3a  ---	GND		3b   ---	PB2	|
	4a  ---	GND		4b   ---	PB3	| port intrare 0DFh
	5a  ---	GND		5b   ---	PB4	|
	6a  ---	GND		6b   ---	PB5	|
	7a  ---	GND		7b   ---	PB6	|
	8a  ---	GND		8b   ---	PB7	|
	9a  ---	Vcc +5V	9b   ---	K5	bit5 port 0FEh  intrare
	10a ---	Vcc +5V	10b  ---	O5	bit5 port 0FEh  iesire

J6 -- pagină următor

J7 -- conector tastatura                                            
	1a  ---	NC		1b  ---	NC
	2a  ---	Vcc  + 5V	2b  --- 	VCC  + 5V
	3a  ---	DIF  iesire capsula telefon.	3b  ---	GND  masa
	4a  ---	KA8  A8 tastatura	4b  ---	KA9  A9 tastatura
	5a  ---	KA10 A10	5b  ---	KA11 A11 tastatura
	6a  ---	KA12 A12	6b  ---	KA13 A13 tartatura
	7a  ---	KA14 A14	7b  ---	KA15 A15 tastatura
	8a  ---	K4   bit4 port 0FEh intrare	8b  ---	K3   bit 3
	9a  ---	K2   bit 2 	9b  ---	K1   bit 1
	10a  --	K0   bit 0	10b  --	K5   bit 5

J8 -- conector extensie            
		 a	 b	 c
	1	VDD	VDD	VDD
	2	GND	CND	GND
	3	VBB	VBB	VBB
	4	VCC	VCC	VCC
	5	BA15	----	BA14
	6	BA7	----	BA8
	7	BA6	----	BA9
	8	BA5	----	BA11
	9	BA4	----	----
	10	BA3	----	BA10
	11	BA2	----	NP0
	12	BAl	----	D7
	13	BA0	----	D6
	14	D0	----	D5
	15	Dl	----	D4
	16	D2	----	D3
	17	BA12	----	BA13
	18	----	----	----
	19	----	----	----
	20	O6	----	O5
	21	IEI	----	----
	22	IEO	----	----
	23	NIOWR	----	NIORD
	24	BNRD	----	BNIORQ
	25	BNWR	----	BNMREQ
	26	BNRFSH	----	BNM1
	27	NHALT	----	NWAIT
	28	NBUSACK	----	NNMI
	29	NRST	----	NBUSRQ
	30	POR	----	NINT
	31	GND	GND	GND
	32	BCLK	BCLK	BCLK

J9 -- conector alimentare     
	1   --- 	VDD 	+ 12V
	2   ---	GND 	masa
	3   ---	VCC   	+ 5V
	4   ---	VBB   	- 5V
	5   ---	GND  	masa

J6 -- conector Joystick          
	1   ---	PB0	dreapta
	2   ---	PB1	stinga
	3   ---	PB2	jos
	4   ---	PB3	sus
	5   ---	NC
	6   ---	PB4	buton
	7   ---	NC
	8   ---	JSC	comun
	9   ---	NC

Jex	conector interfata disc flexibil     
	1a	---	VCC	1b	---	VCC
	2a	---	D3	2b	---	D4
	3a	---	D2	3b	---	D5
	4a	---	Dl	4b	---	D6
	5a	---	D0	5b	---	D7
	6a	---	----	6b	---	----
	7a	---	POR	7b	---	BNRD
	8a 	---	BA1 	8b	---	NIORD
	9a	---	SI/TRG3  	9b	---	NIOWR
	10a	---	BA4	10b	---	BNIORQ
	11a	---	BA3	11b	---	lEO
	12a	---	NRST	12b	---	NINT
	13a	---	BA2	13b	---	IEI
	14a	---	BCLK	14b	---	BNM1
	15a	---	GND	15b	---	GND

Jfdd	conector unitate disc flexibil
	la	---	NSS	lb 	---	NUSD
	2a	---	GND	2b 	---	NTR00
	3a	---	GND	3b 	---	NWP
	4a	---	GND	4b 	---	NIX
	5a 	---	GND	5b 	---	NRDY0
	6a	---	GND	6b 	---	NRDY1
	7a	---	GND	7b 	---	NRDY2
	8a	---	GND	8b 	---	NRDY3
	9a	---	GND	9b 	---	NS0
	10a	---	GND	10b	---	NS1
	11a	---	GND	11b	---	NS2
	12a	---	GND	12b	---	NS3
	13a	---	GND	13b	---	NHL3
	14a	---	GND	14b	---	NHL2
	15a	---	GND	15b	---	NHL1
	16a	---	GND	16b	---	NHL0
	17a	---	GND	17b	---	NWD
	18a	---	GND	18b	---	NST
	19a	---	GND	19b	---	NDIR
	20a	---	GND	20b	---	NWG

Pin No. 	Signal Name 	Description 				Linked to interface signal
2 	/REDWC 	Density Select 1=Low/0=High 		n/c
4 	N/C 		Reserved 				n/c
6 	N/C 		Reserved 				n/c
8 	/Index 		0=Index 				4b
10 	/MOTEA 	0=Motor Enable Drive 0 		16b
12 	/DRVSB 	Drive Select 1 				10b
14 	/DRVSB 	Drive Select 0 				9b
16 	/MOTEB 	0=Motor Enable Drive 1 		15b
18 	/DIR 		0=Direction Select 			19b
20 	/Step 		0=Head Step 				18b
22 	/WDATE 	Write Data 				17b
24 	/WGATE 	Floppy Write Enable, 0=Write Gate 	20b
26 	/TRK00 	0=Track 00 				2b
28 	/WPT 		0=Write Protect 			3b
30 	/RDATA 	Read Data 				1b
32 	/SIDE1 	0=Head Select 				1a
34 	/DSKCHG 	1=Disk Change/0=Ready		5b

------------------------------------------------------------------
9.	ANEXA 1   Scheme electrice microcalculator COBRA
10.	ANEXA 2   Scheme electrice interfaţa disc flexibil
11.	ANEXA 3   Plasarea componentelor pe cablajele imprimate
12.	ANEXA 4   Interfaţa RGB pentru monitorul color 002
------------------------------------------------------------------